MIDDELALDEREN

Her er en tidslinje over høydepunktene over Middelalderen:
media type="custom" key="4390399"

Litteratur og kunst i Middelalderen:
I tidlig Middelader: Europa: Bysantinsk kunst brer seg til Europa, det meste av skriftkulturen finnes i klostre. Latin er skriftformen, men heltefortellinger finnes i muntlig form. Norden: Runer blir brukt som skrift i Skandinavia. Muntlige fortellinger lever blandt folk både i prosa- og diktform. Skaldene dikter kvad i vikingtiden.

Høymiddelalderen: Europa: Universiteter begynner å oppstå i store europeiske byer. I Frankrike oppstår høvisk ridderkultur, det bringer med seg fortellinger om ridderhelter som Roland og Arthur. Det oppstår dramaer av Biblelen og framføring av mysteriespill.I første halvdel av høy-middelalderen er det romersk stil som dominerer. Og i andre halvdel dominerer Gotisk stil. Norden: På 1000-tallet lærer vi å skrive med latinske bokstaver, og lage håndskrevne bøker. På 1100-tallet er det mye historieskriving på Island og i Norge. På 1200-tallet ble Snorres kongesagaer, islendingesagaer og eddadikt skrevet ned på Island. Kongespeilet ble skrevet i Norge. Franske ridderromaner blir oversatt til norsk.

Senmiddelalderen: Europa: Innholdet i litteraturen får humanetisk innhold som peker fram mot rennesansen. Rundt 1320 skrev Dante Alighireri Den guddomelige komedie som er en viktig fortelling. Norden: Middelalderens skriftkultur går til grunne, og det danske overtar som skriftspråk i landet. Og det norrøne talespråket endrer seg i rettning av moderne norsk.

Historie i Middelalderen:
Tidlig Middelalder: Europa: Paven og kirken blir sterk. Statsdannelse blir dannet i Frankrike og Tyskland. Godseiere og adel får makt i Europa. Norden: Navnet Norge kommer fra navnet Norwegen (nordveien). Harald Hårfagre samler Norge på 900-tallet. Vikingtida er på sitt sterkeste i Norge mellom 800 og 1066.

Høymiddelalderen: Europa: Det er en stor befolkningsvekst i Europa i takt med størreog flere byer. Det oppstår konflikter og maktkamper mellom pavemakten og keisermakten. Korstogene mot midtøsten begynner. Norden: Katolismen får feste i Norge, og mange kirker blir bygd. Norge er en vledig sterk stat på 1200-tallet.

Senmiddelalderen: Europa: Mange pester rammer Europa. Kirken mister også autoritet og makt. I sterke byer i Italia utvikles humanisme og det bikker mot renessanse. Norden: Svartedauden rammer Norge hardt på 1300-tallet. Norge går inn i en lang unionstid med Danmark. Norge mister makt, og selvstendighet.

HÅVAMÅL OG EDDADIKT
I 1643 kom en Islandsk biskop over et gammelt håndskrevet pergament. Det sendte han i gave til kongen av Danmark. Boka ble kalt Codex Regius (Kongens bok). Codex Regius består av 29 eddadikt. De har antageligvis bestått muntlig i mange år før de ble skrevet ned på 1200-tallet på Island. Diktene har fått navnet Edda fordi de ligner på dikt som Snorre Sturlason skrev i boken Edda. Edda betyr for øvrig oldemor på norrøn. Vi deler Eddadikt inn i gudedikt og heltedikt. Gudediktene handler om hendinger fra mytologien, der vi møter guder og gudinner i dramatiske, humoristiske og alvorlige situasjoner. Noen guder som går igjen i gudedikt er Tor, Odin, Loke, Frøy og Frøya. Heltediktene er germanske sagn om personer som har fått overmenneskelige egenskaper.

Håvamål betyr egentlig ”Den høyes tale”. Og i denne sammenhengen handler det om guden Odin. Det handler om hvordan man skulle leve i vikingtiden. Det er et dikt på 164 strofer. Selve diktet er en tale fra Odin, der han forteller om hvordan vi mennesker skal leve. Hvordan vi skal klare oss gjennom vanskelige og kronglete situasjoner. Håvamål er delt i 3 deler: Del 1: Handler om de generelle og praktiske rådene til menneskene. Del 2: Handler om hva en skal gjøre hvis en mangler råd. Del 3: Her utdyper Odin rådene, og han presiserer at rådene kommer fra han. Han snakker også om alle egenskapene sine.